Styr drifta etter egne tall
Egil Ryen har alltid vært opptatt av å finne tall som kan være nyttige for å avsjekke hvordan drifta går og finne områder som kan forbedres.
Engebu i Os kommune i Innlandet Lene Lyster og Egil Ryen
![](https://www.buskap.no/image/issue/2023/08/Buskap-8-23-(66).png)
Datter Ingeborg og samboer Joakim skal ta over
Areal på 549 dekar (eid og leid) pluss utmark og seter
Kvote på 201 000 liter (90 000 leid)
Ca. 29 årskyr
Avdrått 7900 kg EKM
Framfôring alle okser pluss innkjøp noen år
45 vinterfôra sauer
Aktuell for bruk av økonomiske analyser i drift og ved generasjonsskifte
![](https://www.buskap.no/image/issue/2023/08/Buskap-8-23-(67).jpg)
Egil Ryen vil gi seg når han blir 62 år. Yngstedatter Ingeborg, som er utdannet sykepleier, er klar til å ta over og har en samboer med sterk motivasjon for å bli kubonde. Nå har de startet prosessen med å planlegge overtakelse og utvikling av gården.
Egil Ryen har snart drevet som melkebonde i Dalsbygda i Nord-Østerdal i 40 år. Helt fra starten syntes han det var spennende å få ut tall som bygde på data fra kukontroll og gårdsregnskap. Skatteregnskapet alene blir etter Egils vurderinger for dårlig å styre etter. Økonomirådgiver Knut Brathagen i Tine har vært med som økonomirådgiver siden rundt 1990. Sammen har de vært med på litt av en reise fra Effektivitetskontrollen via Mjølkonomi og til dagens Lønnsomhetsanalyse.
Totalrenoverte båsfjøset
![](https://www.buskap.no/image/issue/2023/08/Buskap-8-23-(68).jpg)
Det 11,5 meter brede båsfjøset ble totalrenovert i 2012, slik at det har ingen hast med å bygge nytt.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2023/08/Buskap-8-23-(68a).jpg)
Egil Ryen forklarer om en mulig løsning for kalvingsbinger, men da må noen okser ut.
Engebu er et bureisingsbruk fra 1903. Siden Egil tok over, er kvota økt fra 78 000 til 200 000 liter. Noe av økningen kom da geitmelkkvota på en gård Lene overtok i 2000 ble konvertert. Båsfjøset er fra 1974, men ble totalrenovert i 2012, med nye vinduer, ventilasjon, innredning, isolasjon i taket, skinnebaner og automatiske avtakere. Da ble det også bygd på 100 kvadratmeter med binger der plansiloen hadde vært.
Lønnsomhetsanalysen som sannhetsvitne
- Driftsplanen er litt som å se inn i glasskula. Derfor bruker jeg lønnsomhetsanalysen til å avsjekke resultatet sammenlignet med planen. Erfaringen er at dekningsbidraget i driftsplanen stemmer bra så sant produksjonen går som planlagt, forteller Egil.
Interessen for tallene sier han er en kombinasjon av nysgjerrighet og trygghet. Spesielt når større investeringer vurderes er det viktig med økonomiske analyser. En viktig forbedring kom da faste kostnader ble tatt med i beregningen av grovfôrprisen. Egil tok i 2010 valget om å gå fra fôrhøster til rundballepressing med slåmaskin i fellesskap med nabogård. Dette skjedde parallelt med ombygging av fjøset og utvidelse av kvota til 165 000 liter. Med mer areal måtte høstekapasiteten økes. Ustabilt vær krever fleksibilitet for å få utnyttet tidsvinduene, og det var også et argument for å gå over til rundballer. Egil fikk utarbeidet driftsplan og ØRT der både fjøsrenoveringen og kostnader til slåmaskin, presse og ny traktor lå inne. De økonomiske analysene ga trygghet selv om det bli en sprekk på 500 000 kroner. Uten slike analyser hadde det blitt som i stikke fingeren i været!
«Uten slike analyser hadde det blittt som å stikke fingeren i været»
Økonomirådgiving ved generasjonsskifte
![](https://www.buskap.no/image/issue/2023/08/Buskap-8-23-(69).jpg)
Økonomirådgiver i Tine Knut Brathagen mener nøkterne investeringer er nøkkelen til økonomisk bærekraftige løsninger. Selv om en må være nøktern kan en ikke gå på akkord med dyrevelferd og hensyn til egen helse.
Lene og Egil har fire barn, og det er yngstedatter Ingeborg som er 25 år og sykepleier, som etter hvert skal ta over når far Egil blir 62. Ingeborg og samboer Joakim Solhus (23) som er tømrer og kommer fra kugård, planlegger overgang til løsdrift og melkerobot. Siden båsfjøset er i så bra stand, har de ingen hast. Det eneste som må løses på kort sikt er kalvingsbinger. Løsningen der kan være utvidelse av fôrsentralen med et tilbygg. På lengre sikt er planen å bygge nytt melkekufjøs i fortsettelsen av den utvidede fôrsentralen og bruke dagens båsfjøs til okser. Ombygd til fullspaltebinger vi båsfjøset kunne huse 60 årsokser.
Selv om Ingeborg og Joakim kan drive i båsfjøset noen år før det store løftet over til løsdrift tas, er det uansett greit å starte planleggingen og prøve å rigge en driftsplan som gjør en slik overgang realistisk.
Fôrprosjektmidler
Fra siste jordbruksavtale har Innovasjon Norge fått midler til prosjektering av overgang fra båsfjøs til løsdrift (inntil 100 000 kroner). Økonomirådgiver Knut trekker fram at dette er en genial ordning som gjør at det kan brukes uavhengig fagekspertise, en kan få sjekket møkkjeller, få veivalgsrådgiving, bygningsrådgiving og få testa ut det økonomiske handlingsrommet. Rammene for investeringstilskudd er fra 1. juli i år økt til inntil 50 prosent av investeringen og inntil 5 millioner kroner.
Første trinn er veivalgsrådgiving
Økonomirådgiver Knut anbefaler å begynne med veivalgsarådgiving, med kartlegging av ressursene på gården.
- Da er det lov å drømme lite grann, sier Knut.
De har blitt enige om å gå bredt ut og har funnet fram 7 driftsalternativer som de tester med ØRT (se ramme på neste side). Dette vil avklare driftsomfang og dimensjonering av fjøs. De har sett på alternativer med melkekvote fra 242 000 til 450 000 liter og 20 til 55 innkjøpte okser (se tabell). I alle alternativene er sauen kuttet ut. Det kan virke som alternativet med kvote på 304 000 liter og 50 innkjøpte okser er det som kommer best ut. Årsaken er at de faste kostnadene og lønnskostnadene øker mye hvis driftsomfanget skal opp i 450 000 liter. Det blir mange flere rundballer og møkklass som skal kjøres og da blir tidsfaktoren kritisk. Avklaring av driftsomfanget bestemmer dimensjoneringen av fjøset. Og når det gjelder mekaniseringsgrad maner økonomirådgiveren til litt nøkternhet.
- I mange tilfeller vil det viktigste være å få realisert bygget og så får en heller fylle på med leamikk senere, er rådet fra Knut.
«30 mjølkekyr og robot synes jeg hadde vært den drøm»
Melkerobot er det ingen diskusjon om, men utfôringen planlegges til lavkost med rundballekutter med reservoar og minilaster.
- 30 mjølkekyr og robot synes jeg hadde vært en drøm, kommer det fra Egil.
Komme i gang og bygge kapital
Ingeborg er glad hun og Joakim kan slippe å måtte investere i nytt fjøs med en gang de tar over. De kan heller søke generasjonsskiftetilskudd (maks 2 millioner) som kan brukes til et trinn 1 som kan være utvidelse av fôrsentralen for å tilfredstrille kravet til kalvingsbinger. Hun synes veivalgsprosessen de er inne i nå er nyttig. Kanskje har interessen for tall gått litt i arv? For faren er Lønnsomhetsanalysen er kilde til motivasjon og hjelp til å plukke ut områder i drifta der han kan gjøre noe annerledes og bedre.
Fakta
Tine lønnsomhetsanalyse (TLA)
Analyse av lønnsomheten i drifta basert på en kombinasjon av regnskapsdata fra siste år og produksjonsdata fra Kukontrollen. Fra 2022 har Lønnsomhetsanalyse tatt over for Mjølkonomi. Den viser blant annet økonomisk utvikling, analyser av ulike produksjoner og driftsgrener, analyser av endringer, nøkkeltall for å finne forbedringer og sammenligning med referansegrupper.
Seterdriften skal videreføres
Far og datter er skjønt enige om at setringen skal fortsette. For et år siden fikk de strøm og det sammen med økte seter- og utmarksbeitetilskudd og dyrehelse trekker i retning å fortsette tradisjonen. Fra neste år vil setertilskuddet i Dalsbygda bli på 130 000 kroner. Og ikke å glemme at melkekyr og kviger tar opp fôr på setra tilsvarende 150 rundballer. Og det uten kostnader til diesel, plastikk eller gjødsel, som Knut sier. Han mener dagens dyretall passer veldig bra på setra og tror kanskje de må dele flokken hvis kutallet øker noe vesentlig. Det som mangler er mobilmast som vil gjøre det mulig med elektronisk sporing eller virtuell gjerding. 30 dekar på setra er fulldyrket og tjener som natthamning.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2023/08/Buskap-8-23-(70).jpg)
Setertradisjonen skal videreføres.
Foto: Privat.
Økonomirådgiverens kommentar
Ved ei ØRT-beregning får vi beregna dekningsbidrag. Samtidig får vi beregna arealbehovet ut ifra forventa avling. Gjennom lønnsomhetsanalysa får vi beregnet oppnådd nettoavling på gården. Da kan en bruke gjennomsnittsavling over flere år som grunnlag.
For å få fram totaløkonomien må vi ta med de faste kostnadene. Det kan gjøres gjennom driftsplanprogrammet. Her er det gjort en grov test med alternativ 7 og 8. Da kom alternativ 7 best ut. Det blir økte lønnskostnader, jordleie, kvoteleie, drivstoff og maskinkostnader med mer ved å øke driftsomfanget. Med ei kvote på 450 000 liter økte de faste kostnadene med 600 000 kr. I tillegg kommer økte avdrag og renter. Nå var dette en grov test som lå noen år fram i tid med flere usikre faktorer. Det kan likevel konkluderes med at en økning vil i produksjonen vil få konsekvenser for de faste kostnadene og det er viktig å forutse dette og ta hensyn til det.
1 |
2 |
3 |
4 |
5 |
6 |
7 |
8 |
|
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Dagens drift |
242 000 liter dagens grovfôr-grunnlag |
Alt. 2 + 30 innkjopte okser |
304 000 liter + 20 innkjopte okser |
450 000 liter |
Alt. 3 + 55 innkjopte okser |
304 000 liter + 50 innkjopte okser |
450 000 liter + 30 innkjopte okser |
|
Full-og overflatedyrket, da |
548 |
548 |
647 |
737 |
931 |
766 |
880 |
1075 |
Omsetning inW. tilskudd |
3 297 602 |
3 733 480 |
4 455 464 |
4 825 064 |
5 844 620 |
5215916 |
5 737 477 |
6 731 943 |
Variable kostnader |
1 224 202 |
1 402 532 |
1 790 755 |
1 959 473 |
2 377 534 |
2 199 853 |
2 450 543 |
2 869 369 |
Sum dekningabidrag med tilskudd |
2 073 400 |
2 330 948 |
2 664 709 |
2 865 591 |
3 467 096 |
3 016 063 |
3 286 934 |
3 86 2574 |