Låg pris på fôrrasjon gir høgt utbytte
Tine Mjølkonomi avslører at både kraftfôrpris og grovfôrpris ligger betydelig under «normalpris». Låg fôrpris og god fôreffektivitet er årsaken til gode resultater over tid.
solveig.goplen@geno.no
Owra samdrift i Østre Toten kommune i Oppland
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/07/2017-07-81.png)
Olav Owren og Nils Georg Raddum
Kvote: 666 000 liter
200 okser til slakt – totalt 300 slakt per år
Ytelse på 9 500 liter per ku (levert 8 400 liter)
30 kilo kraftfôr per 100 kilo EKM
Innkalvingsalder 25 måneder
Kalvingsintervall 12 måneder
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/07/2017-07-80.jpg)
Blandingsrekkefølge av fullfôr: kraftfôr, mask, grovfôr, salt, mineraler, halm og vann. Strankofôrbrettet mates 6 ganger i døgnet og langs returløypa står kviger som skal insemineres. For dem er restene riktig fôrstyrke.
Owra samdrift i Østre Toten er historia om to karer som inngikk et forpliktende samarbeid tidlig på 90-tallet. Nils Georg Raddum og Olav Owren drev to nabogarder. Foreldrene hadde hatt et maskinsamarbeid, og samarbeidet ble videreført med bygging av kaldfjøs for ammekyr i 1991, kjøp av traktor i 1996, mjølkekufjøs i 2000, robot i 2009 og fjøs for kjøttproduksjon og oppdrett i 2015. Nils Georg og Olav inngikk samarbeidet om mjølkeproduksjonen med omtrent lik mjølkekvote og ganske likt areal – totalt 210 000 liter kvote og 500 dekar. Overskudd av arbeidsglede og vilje til å ta risiko kombinert med god bakkekontakt har resultert i at de i 2017 trolig vil levere 630 tonn mjølk og nærmere 300 storfeslakt. I dag disponerer de 1400 dekar,hvorav 900 er leid. Begge to har hele tida jobbet full tid i samdrifta. De har ansvar for fjøsene ei uke hver, mens den andre kan ta seg av andre oppgaver. I og med at produksjonen stadig øker er de i ferd med å fase inn neste generasjon. Eirik og Tom Arvid har skaffet seg faglig ballast med fagbrev som tømrer og elektriker, i tillegg til voksenagronomutdanning. Eirik som har et forsprang i alder har og tatt driftsledelse og husdyrfag på Tomb.
Fullfôrvogn fra dag en
Da kufjøset ble bygd ble det valgt mekaniseringslinje med fullfôr og Stranko-fôrbrett. Olav hadde lest og undersøkt og var svært fasinert av muligheten til å blande ulike grovfôrkvaliteter og å supplere med råvarer. Det å gi store deler av kraftfôrrasjonen sammen med grovfôret var også et stort pluss for å få stabil vom. Etter hvert kjøpte Owra samdrift ei Keenan-vogn av en irsk selger som gikk god for en bedring i resultatet på 90 000 kroner per år. Det var et så tydelig signal at de tok hintet. Owra samdrift har vært klare på at de trenger rådgiving for å optimalisere rasjonen fortløpende. Keenan har slitt med folk, og i Norge tør Olav og Nils Georg å påstå at det har vært et fåtall som kan gi råd på det nivået de ønsker.
Nå har de inngått en avtale om In Touch-rådgiving, der Keenan kan koble seg opp mot vogna og til enhver tid får oversikt over blanding og hva den koster holdt opp mot produksjonen på fjøset korrigert for tørrstoff. Forløpende regnes fôreffektiviteten.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/07/2017-07-82.jpg)
Nyfjøset for kjøtt, sinku og oppdrett er bygd med kjørbart fôrbrett. Fra venstre Olav Owren, Tom Arvid Owren, Eirik Raddum og Nils Georg Raddum. Ungdommene jobber i dag i samdrifta på full tid i sommerhalvåret.
Samme oppskrift over tid
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/07/2017-07-83.jpg)
Stabilitet er positivt både for både ku og bonde. Så snart det er mulig tas det ut fôrprøver av representative partier av firkantbuntene. På bordet ligger prøver av årets fôr. I slåtten har en energiverdi i underkant av 6 MJ per kilo tørrstoff (ts), 140 gram råprotein og 35-40 prosent tørrstoff, mens andreslåttprøva viser 6.7 MJ per kilo ts, 200 gram råprotein og 40 prosent ts. Det er brukt Kofasil Ultra på begge slåttene. Fullfôrblandinga består nå av 2 bunter andreslått (1 260 kg), 1 bunt førsteslått (630 kilo), 440 kilo knust byggpellets, 150 kilo Protein 42, 200 kilo betfôr, 535 kilo mask (avfall fra ølbrygging), 30 kilo hvetehalm, 8 kilo kalk, 3 kilo salt, 7 kilo mineralnæring og 1 200 liter vann.
I roboten får kyrne 3 kilo Premium 80 rett etter kalving, 2 kilo etter 100 dager og 0,5 kilo etter 200 dager. Kyrne avsines brått 70 dager før kalving. De tas da direkte fra kumiksen og over på vann og halm. I løpet av ei uke er de avsint. Nytt i år er at de har kjøpt inn ei mobil mjølkemaskin, slik at de har mulighet til å mjølke hvis jursprengen blir for stor. Normalt mjølker kyrne mellom 15- 25 kilo når de flyttes til avsining.
Sinkumiks
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/07/2017-07-84.jpg)
Når kyrne er avsint settes de på sinkumiks som inneholder mye halm og mineraler pluss rester fra kumiksen. Kyrne kalver oppe i det andre fjøset og flyttes derfra umiddelbart etter kalving. De fôres ikke opp med kraftfôr utover de små restene som er med fra kufôrmiksen. Mjølkefeber er nærmest fraværende, frekvensen ligger på 0 – 0,03 behandlinger per årsku de siste fem årene.
Leveransen per måned ligger på 52–54 tonn, og de har forventninger om å nå 10 000 liter i avdrått i 2017. Alt kraftfôr registreres i Kukontrollen, både det som er gitt gjennom miksen og det som er gitt i roboten. Nivået ligger på i underkant av 30 kilo kraftfôr per 100 EKM. Andelen norsk korn er fokusområde, og de ønsker å stille spørsmål om det er mulig å bytte ut betfôret med mer grovfôr, dersom kvaliteten og mengde er bra nok. I 2016 ble det kjøpt inn 33 tonn Premium 80, 350 tonn bygg, 81 tonn betfôr og 71 tonn proteinkonsentrat til til alle dyra. Betfôret er og ei utfordring fôringsmessig, selv om de blander inn vann så er det så hardt at kyrne helt tydelig sorterer.
Når forbruket av knust byggpellets utgjør en så stor del av kraftfôret blir prisen forholdsvis lav og andelen norsk korn blir betydelig.
Høstelinje på 2 000 dekar
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/07/2017-07-85.jpg)
John Deere Butterfly slåmaskin arbeidsbredde 8,80 (2007), to venderiver, ei Kuun rive med 13 meter i arbeidsbredde kjøpt i 2013 og ei Clasrive ni meter arbeidsbredde kjøpt i 2017, og ei samlerive kjøpt i 2017. Pressa er ei New Holland firkantpresse fra 2013 som nå har presset totalt 35 000 bunter siden den ble kjøpt, i tillegg har de to Kvernlandpakkere, den ene fra 2003 og andre fra 2012.
Mjølkonomien avdekker at eget grovfôr da får en pris på 25 øre per MJ i brutto grovfôrkostnad. En grovfôrpris på 1,77 kr per FEm uten rentekrav er en pen grovfôrpris selv om de sammenligner seg med bruk som leverer over 350 tonn i samme sone. De har en grovfôrpris på 33øre per MJ (2,33 kr per FEm). Det rimelige grovfôret tilskrives som de sier; store avlinger og ei høstelinje som blir brukt på et stort areal og måtehold i traktorkjøp. Det at de har med seg en tredjepart i maskinsamarbeidet gir flere FEm å fordele kostnadene på.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/07/2017-07-86.jpg)
Silo i firkantbunter, nybygd lager for mask – der fuktigheten forblir i masken, flere kraftfôrslag og betfôr er ingredienser i dages fullfôr. Snart vil ei selvgående fullfôrvogn bli tatt i bruk. Investeringa er stor, men samdrifta vil frigjøre to traktorer, og dermed skal investeringa forsvares.
Frarådet å bygge
Rett før de skulle sette spaden i jorda ble de frarådet å bygge oksefjøs. Tilgangen på kalv var begrenset, dermed var det knyttet usikkerhet til om fjøset kunne fylles. Til tross for at de selv har i overkant av 100 kalvinger i året så er de absolutt avhengig av innkjøp. Motivasjonen for bygge var stor. Så langt hadde de brukt de gamle fjøsene til oppdrett og sinku, og det var arbeidskrevende. I tillegg hadde de et sterkt ønske om å videreutvikle Owra samdrift, i respekt for seg sjøl og for neste generasjon. Bygginga ble gjennomført som planlagt. Etter at bygget var klart har de sagt ja takk til kalver/fôringsdyr – både okser og kviger. Fjøset er fullt, og tilveksten på oksene nærmer seg 600 gram per dag. Fullfôrblandinga til oksene består 3 bunter surfôr av førsteslått, 1 bunt grønnfôr, 1 000 kilo mask, 600 kg knust byggpellets, 70 kilo protein, 50 kilo betfôr, salt, kalk og mineralnæring. I tillegg får de minste oksene under 5–6 måneder fri tilgang på Formel Biff.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/07/2017-07-87.jpg)
Mottaksavdeling for kalv er etablert for å få bukt med virussituasjonen.
Kalvetap
Mye går veldig bra, men den store utfordringa er overlevelse på kalv. Vinteren 2016/2017 var et stort mareritt, og periodeutskriften viser at 26 kalver og 10 ungdyr har krepert siste 12 måneder. Situasjonen med mottak av kalver og ungdyr både vaksinerte og ikke-vaksinerte resulterte sist vinter til at egne kalver strøk med brått og brutalt. Det startet med noen få høsten 2016 og toppet seg i januar/februar.
Nå har de etablert en mottaksavdeling der innkjøpte kalver/ungdyr skal gå i fem uker. Alle dyr vaksineres fortløpende ved mottak. Siden de ikke har oversikt over hvilke som er vaksinert tidligere blir alle vaksinert. De skal også etablere bedre rutiner for skifte av klær mellom fjøsene. De må rett og slett sette inn alle tiltak som er mulig. Verdien av ett liv er stor, når en tar høgde for produksjonsresultatene som Owra samdrift oppnår.
Mjølkonomi viser over år ei grovfôravling mellom 7 – 800 FEm per dekar som er et godt bilde på fôreffektivitet, fordi det er målt gjennom mjølk og kjøtt levert fra fjøset.
Grovfôrpris 1,77 kr per FEM eller 25 øre per MJ (Mjølkonomi 2016), derav 70 øre i variable kostnader
Kraftfôrpris: 49 øre per MJ (3,47 kr per FEm)