Strategi for genotyping av hunndyr
Å øke antall hunndyrgenotyper vil være gunstig for avlsarbeidet på både populasjon- og besetningsnivå. Hunndyrgenotyper bidrar i mindre eller større grad til å øke sikkerheten på avlsverdiene til alle egenskaper.
Avlsforsker i Geno
cecilie.Odegard@geno.no
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/04/2017-04-005.jpg)
Kyr som blir genotypet vil få et eget merke i øret i tillegg til det gule, slik at det blir lettere å holde oversikt over hvilke dyr i besetningen som er genotypet.
Foto: Rasmus Lang-Ree
Det er mange som har fokus på genotyping av hunndyr og betydningen av dette i egen besetning, men hunndyrgenotyper er også en viktig komponent inn i avlsverdiberegningene som kommer alle til gode. Når vi ser at hunndyrgenotyper kan bidra til å øke sikkerheten på avlsverdiene ønsker vi derfor fortsatt å samle inn biologiske prøver for å øke antall hunndyrgenotyper i referansepopulasjonen. Også etter at det er åpnet for at produsenter kan bestille genotyping av sine egne hunndyr.
Genotyping i utvalgte besetninger
I 2016 ble det samlet inn blodprøver fra noen utvalgte besetninger for å øke antall hunndyrgenotyper. Kriterier for utvelgelse av besetninger var blant annet at besetningen skulle ha melkerobot. Dette ble valgt for senere å kunne koble genotypene til registreringer gjort i melkerobotene. Det ble også valgt ut større besetninger regionvis for å gjøre innsamlingen av blodprøver kostnadseffektiv. Blodprøver har til nå vært den beste metoden for å samle inn prøver fra voksne hunndyr, da svaber og hårprøve har vist seg å gi varierende kvalitet på DNA-et når det blir ekstrahert.
Enda er ikke alle disse genotypene analysert, men vi ser at antall hunndyrgenotyper som inkluderes i avlsverdiberegningene har økt det siste året og vi tror at en ytterligere økning vil være viktig som et av tiltakene for å øke sikkerheten på avlsverdiene.
Strategi for utvelgelse av hunndyr
I løpet av denne våren vil det tas i bruk øremerketenger for innsamling av biologiske prøver fra hunndyr (se artikkel i Buskap nummer 3 i 2017). Med øremerketenger vil det være knyttet lavere kostnader til uttaket av prøven fordi produsenten selv kan gjøre dette, dermed faller kostnadene knyttet til veterinær bort. Det vil si at det gir oss mulighet for å velge ut interessante hunndyr for genotyping blant flere besetninger.
Det utarbeides derfor en ny strategisk utvelgelse av hunndyr som vi ønsker å genotype. I dag er det til dels en skeivfordeling av antall døtre hver okse har genotypet etter seg. Dette ønsker vi å jevne ut for å få mer og bedre informasjon bak hver okse og oksekalv. Dette også for å unngå at det kun er de aller beste oksene det blir genotypet døtre etter. Vi vil rekruttere oksekalver etter alle eliteokser, og dermed er det gunstig at alle eliteoksene har en viss mengde genotypede døtre. Denne utvelgelsen vil koordineres med de hunndyrene produsenter selv bestiller genotyping av, slik at man unngår at hunndyr bli genotypet flere ganger. For de hunndyrene vi er interessert i vil aktuelle produsenter bli kontaktet direkte.
Økt sikkerhet
Kyr som blir genotypet vil få et eget merke i øret, slik at det blir lettere å holde oversikt over hvilke dyr i besetningen som er genotypet. Det vil også gi oss mulighet til å sjekke opp individer som feiler i selve analyseringen, om det er mistanke om feilregistrering av dyr, feil prøvetaking eller lignende. Det vil derfor være en ekstra kvalitetssjekk for at det er overensstemmelse mellom genotypen og hunndyret det er tatt biologisk prøve av.