Fordelene med aktiv bruk av Kukontrollen
Besetninger som ikke får godkjent årsoppgjør har generelt dårligere produksjonstall enn de som får godkjent årsoppgjør. Dette tyder på at aktiv bruk av Kukontrollen gir bedre resultater.
Spesialrådgiver i risikovurdering og data-analyse i Tine
olav.osteras@tine.no
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/03/2017-03-006.jpg)
Fortjenesten ved aktiv bruk av Kukontrollen er beregnet til 2 600 til 3 900 kroner pr. årsku.
Foto: Elisabeth Theodorssen
Kukontrollen er et viktig grunnlag for god produksjonsstyring i melk- og kjøttproduksjonen. Vår Kukontroll er sertifisert i henhold til ICARs standarder (International Committee for Animal Recording), den internasjonale organisasjonen for husdyrkontroller. ICAR setter krav til godkjenning av kontrollen, bl.a. til antall kontroller/melkeveginger og antall kontroller med analyser. Kravet er minst 11 kontroller og hvorav 6 med analyser.
Data fra mange kilder
I tillegg til opplysninger produsenten registrerer selv, kommer en del opplysninger fra andre kilder, som slakteri, veterinær (90 prosent av helseopplysningene), inseminører og diagnoselaboratorier når det er innsendt prøver. Dyreforflytninger skal rapporteres uansett for å tilfredsstille offentlige forskrifter. For medlemmene i Kukontrollen blir disse opplysningene overført direkte til husdyrregisteret
Fordelene med aktiv bruk av Kukontrollen
Den viktigste hensikten med Kukontrollen er at den skal være til nytte for produsentene. Dette betinger aktiv bruk av Kukontrollen. Med aktiv bruk mener vi at medlemmene har tilstrekkelig antall melkeveginger og prøveuttak i henhold til regelverket, det vil si 11 melkeveginger og 6 uttak av melkeprøver slik at de får beregnet årsutskrift, se kommentar innledningsvis. Norge har en av de mest komplette Kukontroller i verden. Det gir norske melkeprodusenter store muligheter til å utøve en effektiv og bærekraftig melkeproduksjon.
Vi har sammenlignet resultatene hos medlemmer som har tilstrekkelig med kontroller og analyser, samt ikke for stort fettavvik mellom kontrollen og tankmelka, med de som har for få kontroller og/eller prøveuttak. De siste får heller ikke beregnet årsavdrått fordi denne ikke vil være riktig på grunn av manglende datagrunnlag. Vi regner med at de som har en fullgod kontroll også er de som har den mest aktive bruken av Kukontrollen. Nøkkeltall for de to gruppene er vist i tabell 1.
Besetningskarakteristikk
Variabel |
Får årsutskrift |
Får ikke årsutskrift |
---|---|---|
Antall buskaper |
6603 |
1562 |
Hvorav løsdrift |
2259 |
425 |
Prosent løsdrift |
34,2 |
27,2 |
Hvorav AMS |
1388 |
254 |
Prosent AMS |
21,0 |
16,3 |
Snitt årskyr |
26,3 |
24,4 |
Antall kontroller |
11,6 |
8,0 |
Kontroller med analyse |
7,5 |
3,7 |
Fettavvik |
0,09 |
0,13 |
Variasjon i fettavvik |
0,44 |
0,65 |
Halvårskalver |
28,4 |
25,7 |
Tabell 1 viser at det er relativt mange løsdrifter, og besetninger med AMS hos de som har for få kontroller, for få analyser, eller for stort fettavvik på Kukontrollprøvene. Dette viser at det også er noen med relativt store investeringer som ikke benytter Kukontrollen aktivt. Halvårskalver er antall kalver som til sammen har levd over 180 dager (tilsvarende årsku-begrepet).
Produksjon
Tabell 2 ser vi at beregnet avdrått er ca. 1 000 kg lavere hos de som ikke får godkjent årsoppgjør. Samtidig ser vi at disse har 323 kg mindre differanse mellom beregnet produsert melk og levert melk pr. årsku. En antar at beregnet produksjon til disse er for lav. Denne differansen i levert og produsert vil være melk som brukes til kalv eller er svinn, eventuelt feil beregnet i Kukontrollen som følge av for få kontroller. Dersom en antar at denne differansen mellom levert og produsert skulle være lik med de som har godkjent årsoppgjør, tyder dette på at produksjonen på 6 958 kg EKM er feil og burde vært ca. 300 kg høyere, altså 7 258 kg EKM. Leveringsprosenten er da også beregnet for høy. Dersom leveringsprosenten korrigeres burde den være ca. 85 prosent i denne gruppa. Dette gir en forskjell i leveringsprosent på 7-8 prosentenheter tilsvarende ca. 14 400 liter melk. Kvotefyllingen er i tillegg 8,1 prosent lavere. Differanse i kvotefylling blir også ca. 14 400 liter. I denne tabellen er det kun levert melk og kvotefylling som vil være riktig. Det er imidlertid ikke så stor forskjell på stofflig innhold i melk. De tallene som er merket med * i tabell 2 må en regne med er feilberegnet.
Variabel |
Får årsutskrift |
Får ikke årsutskrift |
---|---|---|
Gjennomsnittlig avdrått EKM |
7 982 |
6 958* |
Levert melk i liter |
184 003 |
155 102 |
Produsert minus levert pr. årsku |
1 235 |
912* |
Leveringsprosent |
92,5 |
93,2* |
Kvotefylling prosent |
95,1 |
87,0 |
Kraftfôr pr. 100 kg melk EKM |
29,4 |
29,1* |
Proteinprosent |
3,46 |
3,46 |
Fettprosent |
4,37 |
4,39 |
Fett/protein |
1,26 |
1,27 |
Laktoseprosent |
4,75 |
4,73 |
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/03/2017-03-007.jpg)
Besetninger som får årsutskrift har kvotefylling på 95,1 prosent, mens de som ikke får årsutskrift har kvotefylling på 87 prosent.
Foto: Rasmus Lang-Ree
Slakteresultat
Tabell 3 viser at besetninger med ikke godkjent årsoppgjør har lavere slaktevekt og lengre levetid for å oppnå denne slaktevekta. Dvs. at besetninger uten godkjent årsoppgjør har høyere fôrforbruk til vedlikehold.
Variabel |
Får årsutskrift |
Får ikke årsutskrift |
---|---|---|
Slaktevekt handyr kg < 12 mnd. |
148 |
138 |
Alder ved slakt handyr dager |
259 |
273 |
Slaktevekt handyr kg > 12 mnd. |
308 |
299 |
Alder ved slakt handyr dager |
550 |
587 |
Slaktevekt hundyr kg < 12 mnd. |
115 |
112 |
Alder ved slakt hundyr dager |
255 |
255 |
Slaktevekt kviger kg > 12 mnd. |
251 |
254 |
Alder ved slakt hundyr dager |
691 |
741 |
Slaktevekt ku |
266 |
267 |
Gjennomsnitt lakt ved slakt |
2,78 |
2,72 |
Dager utrangert etter kalving |
210 |
237 |
Laktasjonsavdrått
Tabell 4 viser at de som ikke har godkjent årsoppgjør har beregnet en produksjon som er 484 kg lavere i første laktasjon, 662 kg mindre i andre laktasjon og 738 kg for eldre laktasjoner. På grunn av for få kontroller er det sannsynlig at det blir feil i beregningene også for 305 dagers avdrått for de som ikke får godkjent årsoppgjør.
Variabel |
Får årsutskrift |
Får ikke årsutskrift |
---|---|---|
EKM 305 dager 1. laktasjon |
6 850 |
6 366* |
EKM 305 dager 2. laktasjon |
7 665 |
7 003* |
EKM 305 dager >2. laktasjon |
8 212 |
7 474* |
Helseopplysninger
Tabell 5 viser at besetninger uten godkjent årsoppgjør har flere analyser over 200 000 (infeksjonsnivå), de har flere nye celletall over 200000 (ny nyinfeksjonsnivå), de har en lavere frekvens av nye celletall under 200000 (det vil si de har lavere helbredelsesfrekvens), de har færre mastittbehandlinger, men mer ketose. De har også færre melkefeber- og reproduksjons-behandlinger. Færre mastitt- og reproduksjonsbehandlinger tyder på høyere terskel for å ringe etter veterinærhjelp. Samme kan gjelde kalvesjukdommer. Kalvedødeligheten er høyere. Mer ketose tyder på reelle stoffskifteproblemer. Besetninger uten godkjent årsoppgjør har også høyere celletall og 2,6 øre større tap pr. liter melk i totale jurhelsekostnader.
Variabel |
Får årsutskrift |
Får ikke årsutskrift |
---|---|---|
Infeksjonsnivå |
20,5 |
23,4 |
Ny infeksjonsnivå pr. analyse |
13,2 |
17,3 |
Ny under 200.000 |
0,252 |
0,224 |
Varighet |
5,5 |
7,7* |
Mastitt-tilfeller pr. årsku |
0,227 |
0,187 |
Ketosebehandlinger pr. årsku |
0,035 |
0,036 |
Melkefeberbehandlinger pr. laktasjon > 1 |
0,081 |
0,078 |
Reproduksjonsbehandlinger pr. årsku |
0,106 |
0,091 |
Kalvesjukdommer pr. halvårskalv |
0,067 |
0,045 |
Døde kalver pr. halvårskalv |
0,084 |
0,090 |
Døde melkekyr pr. årsku |
0,018 |
0,021 |
Geometrisk middel celletall tank |
122,8 |
137,1 |
Mastittap øre pr. liter |
14,7 |
17,3 |
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/03/2017-03-008.jpg)
De som får årsutskrift har lavere mastitt-infeksjonsnivå og lavere nyinfeksjonsnivå enn de som ikke får årsutskrift.
Foto: Rasmus Lang-Ree
Reproduksjon
Tabell 6 viser at FS-tallet er 14,2 enheter lavere, alder ved første kalving er 0,7 måneder lengre, det går 15,6 dager lengre tid fra kalving til første inseminasjon, 20,4 dager lengre fra kalving til siste inseminasjon og ikke-omløpsprosenten er høyere hos produsenter som ikke får godkjent årsoppgjør.
Variabel |
Får årsutskrift |
Får ikke årsutskrift |
---|---|---|
FS-tall |
54,7 |
40,5 |
Antall første inseminasjoner |
33,0 |
23,8 |
Antall første inseminasjoner pr årskutall |
1,24 |
0,98 |
Alder første kalving (måneder) |
25,7 |
26,4 |
Kalvingsintervall i måneder |
12,6 |
13,2 |
Kalving til første inseminasjon i dager (KFI) |
84,4 |
100,0 |
Kalving til siste insinseminasjon i dager (KSI) |
108,5 |
128,9 |
Antall inseminasjoner pr. |
1,71 |
1,67 |
Ikke-omløpsprosent 56 dager |
64,2 |
69,0 |
Resultatene i tabell 6 viser at fruktbarhetstallene er mye dårligere i besetninger som ikke får godkjent årsutskrift, i tillegg har de færre inseminasjoner pr. påbegynt ku som er inseminert, og de har færre førstegangsinseminasjoner pr. årsku. De to siste forhold tyder på at disse besetningene også benytter gårdsokse i større grad enn de som får godkjent årsutskrift. Dette vil vanligsvis også gi bedre FS-tall enn det det i virkeligheten er. I tillegg til dette er kalvingsintervallet 0,6 måneder lengre.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/03/2017-03-009.jpg)
Besetninger som ikke får godkjent årsoppgjør har generelt dårligere produksjonstall enn de som får godkjent årsoppgjør. Melkebonde Trond Malmedal (til venstre) og tidligere Tine-rådgiver Øyvind Bolsø.
Foto: Tine Mediebank
2 600 kr pr. årsku å tjene på Kukontrollen
Besetninger som ikke får godkjent årsoppgjør har generelt dårligere produksjonstall enn de som får godkjent årsoppgjør. Dette tyder på at aktiv bruk av Kukontrollen gir bedre resultater. Dersom vi prøver å kvantifisere denne verdien i kroner kan lavere kvotefylling enn kontrollgruppa gi en tapt verdi på kr 3,00 (melkepris minus fôrkostnad) for 14 400 liter, totalt kr 40 000 pr. besetning. Dersom denne melka var utsortert må en anvende pris levert til meieri kr 5,00. I så fall vil verdien av denne melka være ca. kr 71 000 for en besetning på 24,4 årskyr. Lengre framfôringstid for okser på ca. 30 dager gir en ekstra utgift på ca. kr 350 til kr 1 400 pr. dyr. Om dette gjelder ca. 12 dyr pr. besetning, gir det et tap på mellom kr 4 200 og kr. 16 800, i snitt ca. kr 10 000. Ekstra jurhelsetap på 2,6 øre pr. liter gir et ekstra tap pr. besetning på ca. kr 4 000. En ekstra dødsfrekvens på kyr på 0,3 prosent gir et ekstra tap på 24,4 x 0,003 x kr 20 000 = kr 1 500. Et FS-tall som er 14,2 lavere der hver enhet har en verdi på 25 kr pr. årsku gir et tap på kr 25 x 14,2 x 24,4 = kr 8 600. I sum gir dette en ekstra verdi for de som er aktivt med i Kukontrollen på minimum ca. kr 65 000 pr. besetning, eller kr 2 600 pr. årsku. Med 60 årskyr vil dette utgjøre ca. kr 156 000. Dersom manglede kvotefylling skyldes kasta melk, vil ekstra verdi av Kukontrollen være ca. kr. 95 000 for gjennomsnittsbesetningen på 24,4 årskyr, eller kr. 3 900 pr. årsku, eller kr 234 000 for en besetning på 60 årskyr.Ikke rart at store besetninger i utlandet er nøye med produksjonsstyringa og bruken av kukontrollen. I tillegg ser vi at de besetningene som ikke får godkjent årsoppgjør også har feitere kyr ved slakting, noe som indikerer dårligere fôreffektivitet. De 2 600 eller 3 900 kronene pr. årsku er sannsynligvis lavere enn det reelle tallet.
Med andre ord: Medlemmene har mye igjen for å registrere opplysningene til Kukontrollen regelmessig og bruke Kukontrollen aktivt! Dette viser at Kukontrollen er et viktig grunnlag for å ha god styring på produksjonen. I tillegg kommer fordelene ved en god Kukontroll for hele fellesskapet i form av effektive avlstiltak og god dokumentasjon på de gode merkevarene norsk melk og meieriprodukter er og skal være.
Så mye kan en besetning på 24,4 årskyr tjene på aktiv bruk av Kukontrollen
Bedre kvotefylling ca. 40 000 - 71 000 kroner (avhengig hvor mye som kunne vært levert meieri)
Kortere framfôringstid på oksene ca. 10 000 kroner
Bedre jurhelse ca. 4 000 kroner
Lavere dødsfrekvens på kyr ca. 1 500 kroner
Bedre fruktbarhet 8 600 kroner