Storfetreff på Hotel Ullensvang for 26. gang
Genoutvalget i sørvest kunne ønske 80 deltakere velkommen til storfetreff i Ullensvang.
rlr@geno.no
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/02/2017-02-034.jpg)
Hotel Ullensvang ligger flott til ved Sørfjorden i Hardanger og med rikelig aktivitetsmuligheter for både store og små.
Norolf Sæle videreførte en lang tradisjon da han ønsket velkommen til nok et storfetreff i Ullensvang. Selv om 26 årlige arrangement på rad er imponerende nok er tradisjonen enda lenger, for det var først etter noen år at treffene fant sin plass på det ærverdige hotellet i Ullensvang. Norolf forteller at de som i sin tid startet denne tradisjonen ønsket å få til et helgetreff der både mann og kona – og eventuelt barn – kunne være sammen. Programmet skulle by på noe både for barn og voksne og både de som var aktiver melkebønder og de som bodde sammen med en. At årets treff også ble en suksess bekreftes ved at hotellet allerede er reservert til nytt treff 26. til 28. januar neste år.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/02/2017-02-035.jpg)
Fagsjef i Geno Per Gillund.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/02/2017-02-036.jpg)
Fagsjef i Tine Harald Volden.
Drøvtyggerne kommer til å redde verden
Tema for første del av fagprogrammet var framtidas melkeproduksjon. Leder for forskning og utvikling i Tine rådgiving, Harald Volden, tok utgangspunkt i de globale utfordringene med å produsere mat til en voksende befolkning. Hans konklusjoner om at drøvtyggerne vil spille en helt avgjørende rolle i framtidas matproduksjon falt i god jord, og spesielt hans understrekning av at en variert bruksstruktur basert på den enkelte gårds ressurser vil være forutsetningen for at vi nasjonalt skal klare å utnytte ressursgrunnlaget på en best mulig måte. Harald Volden mante til at vi må stå oppreist og være stolte av produksjonen vi driver. Kjøttet må tas med slik at vi framsnakker storfe og ikke bare melkeproduksjonen.
Doble matproduksjonen
Verdens matproduksjonen må dobles fram til 2015. Det som gjør dette ytterst krevende er at 80 prosent av økningen må skje på dagens arealer. Samtidig må den globale temperaturøkningen holdes innenfor togradersmålet. Grunnen til at Harald Volden mener drøvtyggerne kommer til å redde verden er at de omdanner ressurser som ikke egner seg til humant konsum til høyverdig protein og energi. Verdens åkerareal er begrenset mens arealer som kan utnyttes av drøvtyggere utgjør en betydelig ressurs. Norge har en selvforsyningsgrad på 40 prosent hvis vi korrigerer for fôrimporten. Mens vi produserer 70 prosent av den animalske delen av kostholdet vårt, er bare 30 prosent av den vegetabilske delen norskprodusert. Volden mente derfor at det er helt avgjørende at kanaliseringspolitikken videreføres for matkornet er sentralt for selvforsyningsgraden vår.
Økt melkeimport
Mens vi blir omtrent 50 000 flere nordmenn hvert år, settes produksjonsmålet for melk ned. Harald Volden pekte på at vi nå importerer 250 millioner liter med melk i året. Utfordringen er at det globalt ikke er forventet en prisstigning på melk på mer enn 10 prosent fram til 2050. Dette gir ikke rom for å hente ut mye i økt målpris på melk.
– Slaget kommer til å stå mellom oss som har en melkepris på 5,50 kroner og de som bare får 2,50 kroner, sa Volden. – Alle virkemidler for å demme opp for import ser ut til å være oppbrukt, og hva kan vi da gjøre for å få norske forbrukere til å velg norsk framfor import?
Lavere avdrått
Harald Volden la ikke skjul på at han var bekymret for at den sterke avdråttsøkningen skal fortsette. Han fortalte at 80 prosent av økningen er basert på kraftfôr og at andelen norsk fôr til melkekua har gått ned fra 86 til 82 fra 2009 til 2015, og fortsetter utviklingen vil den være nede på 79 i 2020. Den såkalte substitusjonseffekten gjør at én kg kraftfôr ekstra reduserer opptaket av grovfôrtørrstoff med en halv kg, og dermed vil fortsatt avdråttsøkning fortrenge grovfôret. Volden var frustrert over at det ikke vært noen forbedring verken i grovfôrkvalitet eller avlinger siden 1990. Til tross for at det kommer nye grassorter som er bedre enn de gamle, står avling og kvalitet på stedet hvil. Han mente at det ikke er mangel på kunnskap om grovfôrdyrking, men at vi må bli flinkere til å få satt kunnskapen ut i livet. Prosjektet Grovfôr 2020 vil forhåpentligvis føre til resultater. At det er potensial viser ifølge Volden at mens gjennomsnittsavlingen i Norge ifølge Statistisk sentralbyrå ligger på 355 kg tørrstoff pr. dekar høstet fjorårets vinner av Avlingskampen over 1 000 kg tørrstoff pr. dekar.
Dekk og diesel
Harald Volden var opptatt av at vi må få gjort noe med grovfôrkostnadene. Norsk melkeproduksjon er effektiv, og har et utslipp på 1,0 CO2-ekvivalenter pr. kg EKM sammenlignet med gjennomsnittet i verden som ligger på 2,6. Men når det gjelder grovfôrkostnader har vi mye å gå på. Mellom bruk varierer kostnaden fra 2–9 kroner fôrenheten, og det er bare 12 prosent av kostnaden som kan forklares med kvotestørrelse. Avlingsnivået kan forklare 30 prosent, og er den viktigste enkeltfaktoren bak grovfôrkostnaden. I tillegg til å få opp avlingsnivået, mente Volden det måtte bli større bevissthet om «dekk og diesel» i grovfôrdyrkinga. Det er bønder som kjører fôr helt opp til 1 000 timer i året, og da er det ikke rart fôret blir dyrt.
Beholde de mindre brukene
Som en tommelfingerregel krever ei ekstra ku ti dekar med innmarksareal, og da mente Volden det sier seg selv at det ikke er realisme i å planlegge for 50–60 kyrs besetninger i alle områder av Norge. Han mente 25-kyrsbruket i mange områder ville være det mest effektive, og fryktet at press i retning «enrobotsbruk» over hele landet ville føre til rekanalisering og dårligere utnytting av grasressursene. Volden mente det store dilemmaet er konflikten mellom hva som lønner seg for den enkelte og hva som er optimalt på nasjonalt nivå. Spørsmålet er om vi evner å ta diskusjonen.
De globale matutfordringene
790 millioner er underernært
1,9 milliarder er overvektige
2 milliarder er feilernært
(FAO 2016, WHO 2014)
Embryoprosjekt
Styremedlem i Geno Ole Magnar Undheim orienterte om BULLit med automatiserte avlsverdiberegninger hver tredje uke og bruken av embryo i avlsarbeidet som er under planlegging. Når systemer har kommet opp på et nivå der det årlig hentes embryo fra 90 kviger som hver får 20 oksekalver vil årlig avlsframgang (delta G) øke med 27 prosent. Han fortalte at kvigene vil bli nøye selektert etter genetisk nivå og etter at de har gitt sine egg eller embryo skal de selges ut igjen. Det vil fra 2018 bli embryo tilgjengelig for dem som ønsker å legge inn dette på egne kyr.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/02/2017-02-037.jpg)
Norolf Sæle (til venstre) mottok avlsdiplom for oksen 11803 Myra under middagen lørdagskvelden. Oksen har avlsverdi på 32. Diplomet ble overrakt av styremedlem i Geno Ole Magnar Undheim.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/02/2017-02-038.jpg)
Storfetreffet i Ullensvang samlet 80 deltakere. Her fra diskusjonen under Harald Voldens innlegg.
Nye hjelpemidler til å få kalv i kua
Fagsjef i Geno Per Gillund snakket om nye verktøy i fruktbarhetsarbeidet. Det har lenge vært jobbet med en fruktbarhetsdel i Tine Bedriftsstyring (TBS) pluss og nå er den klar. Se egen artikkel om dette på side 78. Senere kommer det en modul med holdvurdering (Produksjonskontroll hold) som vil gi en løpende oversikt over holdutviklingen i besetningen. Gillund la vekt på at ingen ting er så viktig for fruktbarheten på fjøset som energibalansen til kua etter kalving. Holdet skal ligge mellom 3,0 og 3,75 og tapet av hold etter kalving skal være maksimalt 0,5 holdpoeng.
Ha status på alle dyra
Per Gillund mente det grunnleggende i fruktbarhetsarbeidet er å ha status på alle dyra til enhver tid, og i større besetninger blir det krevende uten verktøy å hjelpe seg med. Han anbefalte sterkt å inngå samarbeid med veterinær om regelmessige besøk. Besøksfrekvensen bør være enten hver 14. dag eller hver måned. I tillegg til å undersøke kyr som ikke har kommet i brunst etter kalving og drektighetsundersøke kan veterinæren kombinere besøket med andre gjøremål som for eksempel avhorning og sintidsbehandling.
FS-tall |
55 |
Kalvingsintervall (måneder) |
12,4 |
Ikke-omløpsprosent |
72,4 |
Alder ved 1. kalving (måneder) |
25,7 |
KSI (dager fra kalving til siste inseminasjon) |
107 |
Antall inseminasjoner pr ku/kvige |
1,7 |