Det nærmeste miljøet – bakteriene på spenehuden
Tre melkeprodusenter bestemte seg for å bedre jurhelsa, og nå ønsker de å dele noen av erfaringene de har gjort.
Veterinær og melkeprodusent
tone.rennemo@hotmail.com
Tekst og foto
![](https://www.buskap.no/image/issue/2017/01/2017-01-113.jpg)
Vi er tre melkeprodusenter på Leka i Nord-Trøndelag som ønsker å forbedre jurhelsa selv om alle leverer elitemelk. Alle tre har båsfjøs med fra 15 til 22 årskyr. Vi tenkte at et celletall under 100 000 vil gi et lavere smittepress og en sikkerhetsmargin i forhold til at celletallet kan svinge brått. Etter å ha gjort noen erfaringer på eget fjøs (C) fra 2014, blir noen enkle forslag gitt til to interesserte melkeprodusenter (A og B), som startet sine prosjekt i 2015 (A i oktober, B i april/mai). Nå etter vel ett år kikker vi på data fra Kukontrollen for å vurdere resultatene.
Tiltak som har blitt iverksatt
Unngå å utsette bakteriefloraen på spenehuden for desinfeksjonsmidler, eller rester av dem.
Bruk av Optima spray eller gel på spenene.
Færrest mulig påkjenninger på speneåpningen, som for eksempel tomgangsmelking.
La spenene få tørke etter vask før påsett.
Passe på at kua legger seg etter melking på noenlunde tørt, og strødd underlag
Stein Morten Jensen
Jeg kontakter Stein Morten Jensen i Ogndalen ved Steinkjer, som en del vil huske fra Buskap nummer 1 i 2016. Han har drevet sammen med sønnen Magnus de siste 3–4 åra, og de har 17 årskyr på bås. Produksjoner godt over landsgjennomsnittet med lav kraftfôrprosent. Se disse tallene for de siste 12 måneder: Celletall på 69 000 og null mastittilfeller. Tiltakene ved mastitt i denne besetningen har vært: De følger hele tiden nøye med på jurhelsa, og griper inn tidlig i forløpet. Bruker homøopati og dessuten separatmelker noen dager. Unngår i det lengste å sette vekk spener. For å repetere: Det har ikke vært brukt antibiotika i dette fjøset på 23 år. Jurklutene vaskes i Optima jurvask (det samme som Optima hudvask for dyr). Klutene skylles og legges over i nytt Optima jurvaskvann etter melking. De tas opp og kastes når de er utslitt! Optima brukes på spenene ved starten av beitesesongen som «solkrem» og ellers som spray etter avtaking ved melking.
Kuttet klortabletter til desinfeksjon av jurkluter
Kommentar fra Kristin og Jan Leo Fjeldstad (besetning A):
Det viktigste vi gjorde, var å kutte ut klortabletter til desinfeksjon av jurklutene. Vi er nøye med å spraye alle spener med Optima straks etter avtaking. I løpet av siste året har vi skiftet til automatisk avtaking av melkeorganene uten å ha merket negativt utslag på celletallet, som fortsatte å synke selv om vi manuelt bare tar av noen få spener. Besetningen har økt med fem årskyr i perioden, men vi har greid å kvitte oss med noen kyr med side jur, og avler med sterkere vekt på gode jur. Vi er godt fornøyd med resultatene av tiltakene her.
Strø i båsen før kua legger seg
Kommentar fra Ole Annfinn Helmersen (besetning B):
Vi brukte tidligere spenedypp med jod og la jurklutene i vann med vaskemiddelet Kombi (sterkt basisk) mellom melkingene. Nå maskinvasker vi kluter nok til tre melkinger hver gang og henter reine kluter rett ut av maskina. Vi er nøye med å få strødd båsen før kua legger seg etter melking. Kyrne kan være veldig raske til å legge seg, for vi bruker appetittforvogn, APF. Optima brukes på spenene i 14 dager etter kalving og ellers ved behov, for eksempel på lekkasjespener og ved småskader. Vi ser ofte at de bortsatte spenene er friske igjen etter sinperioden. Det er ikke godt å vite om alle som steller i fjøset her følger opp tiltakene ordentlig, men vi er godt fornøyd med resultatene så langt.
Skifte av bakteriearter
Kommentar fra Tone Rennemo og Per-Helge Johansen (besetning C):
Det er spesielt to ting som har gitt støtet til prosjektet her på fjøset: Prøvesvarene fra mastittlaboratoriet viser et skifte av bakteriearter ved mastitter fra overvekt av Staphylococcus aureus (SA) til koagulase negative stafylokokker (KNS). Fra og med 2003 til og med 2006 (det året vi så smått begynte med Optima) ble det påvist 7 tilfeller av KNS og 22 tilfeller av SA. I åra 2013 til ut 2015 teller jeg 23 tilfeller av KNS og 8 av SA. Dette er alle prøvesvar til vår besetning i perioden, det vil si siningskontroller, kroniske og akutte mastitter. Et skifte vi er tilfreds med, for KNS gjør mindre skade i kjertelvevet, er mindre smittsom, og kua kvitter seg ofte med den selv. Dessuten vil celletallet ved en KNS-infeksjon ikke gå så høyt som ved en SA-infeksjon. Vi bør følge dette videre fordi mastittlaboratoriene har forandret på kriteriene for å stille ulike bakteriediagnoser. Det skal mindre til for å få diagnosen KNS og mer til for å få SA.
Det økte antallet mastitt-tilfeller skyldes trolig en serie akutte mastitter i to bortsatte kjertler hos to trespente kyr i løpet av siste 12 måneder. Det gir stort utslag i en liten besetning. Nyinfeksjonsnivået for 2013 er 43,7 (landssnittet er 46,8), og for 2016 til og med november 16,8. Varighet er under middels. Det andre: Hos oss har celletallet vært mye knyttet til påkjenninger på spenene, særlig tomgangsmelking på skjeve jur. Det er oftest de kjertlene som først blir tomme, som har høyest celletall, og det har vi også prøvd å gjøre noe med i denne perioden. Etter vår erfaring reagerer celletallet raskt på tiltakene, mens det tar mye lengre tid før man ser det på de andre måltallene som «nyinfeksjonsnivå» og «mastitter». Vi har også satt inn ny, stor vakuumpumpe.
Velfungerende immunapparat
Kommentar fra Stein Morten Jensens:
Han er opptatt av at kuas immunapparat fungerer best mulig.God dyrevelferd som for eksempel lang utesesong og minst mulig stress virker positivt. Han følger nøye med på dyrehelsa for å komme i gang med behandling tidligst mulig, og føler seg trygg på at han har god effekt av homøopatien. Ser også stadig etter hvordan fôringa virker på avføringa og dermed vomfunksjonen, og de justerer fôringa deretter. Han bruker schalmskåla flittig i overvåking av jurhelsa. De har et melkeanlegg med middels vakuum og er ikke spesielt nøye med å ta av spenene etter hvert. I båsene strøs det også med Stalosan hos enkelte kyr, for eksempel slike som har lekkasje. Ellers er det ikke spesielt nøye reinhold i fjøset. I likhet med oss andre unngår de vasking om vinteren. Han framholder at homøopatiske midler ikke forstyrrer den normale bakteriefloraen slik som antibiotika gjør.
Celletallet kan påvirkes med enkle midler
Vi ønsker å dele noen erfaringer vi har gjort, fordi vi er overrasket over hvor mye vi kan påvirke celletallet med enkle midler. Når det gjelder antibiotikaforbruket er det ikke mange som greier det Stein Morten Jensen har gjort, men vi burde la oss inspirere! Antibiotika skal det brukes mindre av i framtida, og en sunn og mangfoldig bakterieflora som gir sjukdomsbakterier konkurranse må bli et av tiltakene for å greie det. Vi trenger kunnskap om hvordan vi påvirker bakteriefloraen i ønsket retning. Sjøl ser jeg for meg at begrepet hygiene i framtida kanskje skal handle mindre om det finnes bakterier eller ikke, men heller om hva slags flora man har. Når det gjelder jurhelseprosjektet, arbeider vi videre, for dette ble jo kortvarig – så vi kommer tilbake om det blir mer å fortelle!
A |
B |
C |
|
---|---|---|---|
Celletall (tusen) 2013/14 |
122/135 |
100/122 |
114/54 (start i 2013) |
Celletall (tusen) 2015/16 |
95/57 |
120/90 |
77/55 |
Mastittilfeller 2013/14 |
0,91/1,414 |
ca 0,4 |
0,77/0,74 |
Mastittilfeller 2015/16 |
0,83/0,38 |
ca 0,4 |
0,68/0,98 |
Tiltak ved mastitt |
speneprøver og eventuelt behandling |
bortsetting, eventuelt behandling |
Spenerøver oftest sinbehandling |
Jurkluter før |
klorløsning |
kombiløsning |
såpevann, skylling |
Jurkluter etter |
60 graders vask |
60 graders vask |
syre/kombi, mye skylling |
Optima før/etter |
tilfeldig/alltid |
nei/ ved behov |
sårbehandling, hender |