Konsekvenser av endret kvalitetstilskudd på storfe
Med nye satser på kvalitetstilskudd storfe er det mange som lurer på om de skal gjøre endringer i driftsopplegget på slakteokser med tanke på slaktevekt og fremfôringstid.
Rådgiver Nortura
elisabeth.kluften@nortura.no
![](https://www.buskap.no/image/issue/2016/06/2016-06-018.jpg)
Kjøttferasene har en gjennomsnittlig klassifisering som ligger ifra O+ og bedre både for okser og kviger. Bildet for NRF-oksene så er bildet mer nyansert. Hittil i år ligger slaktevektene noe høyere med 313 kg og snitt klasse på O (5,41) som er litt høyere enn 2015.
Foto: Tyr
I jordbruksavtalen 2016/2017 ble det innført endrede satser på kvalitetstilskudd for storfe. Ung okse, kvige, ung ku i klasse O+ og bedre fikk en økning på 3 kroner pr. kg slik at totalt kvalitetstilskudd for disse klassene ble 7,- pr kg. Klasse O ble redusert med 1 krone slik at kvalitetstilskudd for klasse O ble 3 kroner pr. kg Dette betyr en differanse på 1 200 kroner i utbetalt kvalitetstilskudd på et okseslakt på 300 kg om det kommer i klasse O i stedet for O+ og 2 100 i forskjell om det kommer i O- i stedet for O+.
Fordelingen av alle okser i kategori ung okse i 2015 i Animalia viser at ca. 13 prosent ikke oppnådde kvalitetstilskudd i det hele tatt (klasse O- og lavere), ca. 40 prosent oppnådde O og 47 prosent av alle slakt i kategori ung okse oppnådde klasse O+ og bedre (se figur 1). Dette omfatter 127 000 slakt totalt.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2016/06/2016-06-020.jpg)
Figur 1: Fordeling klasse ung okse 2015.
Kilde: Animalia.
Hva påvirker klassen?
Kjøttfylden er i stor grad genetisk bestemt. Kjøttferasene som i stor grad er ensidig avlet for slakteegenskaper og tilvekst har en gjennomsnittlig klassifisering som ligger ifra O+ og bedre både for okser og kviger. Når det gjelder NRF-oksene så er bildet mer nyansert. I underkant av 100 000 NRF okser ble slaktet på norske slakterier i 2015, og de hadde en snitt klasse på O (5,33) med en gjennomsnitt vekt på 303,7 kg Hittil i år ligger slaktevektene noe høyere med 313 kg og snitt klasse på O (5,41) som er litt høyere enn 2015. Variasjonen ligger fra P-klassene opp til R-klassene som viser at NRF-oksen absolutt har potensial for å komme i klasse O+ og bedre. Denne forskjellen kan skyldes ulik avlsstrategi i besetningen og bruk av seminokser som avler for kjøtt og ikke. Ved å velge fedre som har høye avlsverdier på kjøtt er mulighetene for å oppnå bedre klasse på avkom større.
En løsning for mjølkebesetninger som har mulighet til det, er å inseminere kyr som skal utrangeres og som ikke egner seg i mjølkeproduksjonen med kjøttfe. Da vil man oppnå både bedre klasse, tilvekst og fôrutnyttelse på avkom etter disse. Figur 2 viser fordelingen av de ulike rasekategoriene i forhold til klassifisering. Middel klasse 5 tilsvarer O, 7 tilsvarer R- og så videre.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2016/06/2016-06-021.jpg)
Figur 2: Middel klasse for de ulike storfetypene.
Kilde: Animalia
Fôring og vekt
God fôring og god tilvekst henger først og fremst sammen med når dyret blir slaktemodent. Sterk fôring vil påskynde veksten og fettavleiringen blir kraftigere på et tidligere tidspunkt (ved lavere vekt) enn ved svak fôring. Så lenge det er dyr som har hatt en god start og bra kalveperiode, er det vanskelig å fôre dyret for å oppnå en bestemt klasse hvis dyrets vekstpotensial er utnyttet. Likevel ser en at høyere vekter og mer fett tenderer til å gi en høyere klasse.
Dyret er slaktemodent når det genetiske potensialet for muskelvekst er mest mulig utnyttet og andel fett på slakteskrotten er tilpasset markedsbehovet. Slakteriene priser slaktet slik at det som er behovet i markedet også gir best pris til bonden. Statistikk fra Animalia viser en sammenheng mellom slaktevekt og klasse hvor andel i klasse O+ har en høyere gjennomsnittsvekt (324 kg) enn okse i klasse O (294 kg).
Fettrekk
Som forventet vil andel overfeite slakt øke når vektene på oksene øker. Hvis fettrekk øker i noteringsprisen så vil også dette påvirke hva som er rett strategi på slakteoksene.
Andelen av overfete slakt har hittil i år gått opp fra 51 til 55 prosent. Det er en stor og økende utfordring med fett fra storfe. Andel feite slakt går opp og forbruket går i retning magrere produkter. Dette gir pressede priser på fett og også overskuddsfett som ikke blir utnyttet i mat.
Det er da oppstått en situasjon med i utgangspunktet for stor produksjon av fett fra storfe i forhold til behovet slik at en kan forvente endringer i størrelsen på fettrekk.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2016/06/2016-06-022.jpg)
Figur 3. Middel slaktevekt innen klasse på ung okse.
Kilde: Animalia.
![](https://www.buskap.no/image/issue/2016/06/2016-06-023.jpg)
Figur 4. Middel slaktevekt innen fettgruppe.
Kilde: Animalia
Økonomi
Lønner det seg å fôre oksene tyngre for å oppnå kvalitetstilskudd på flere av slaktene? Her vil det nok være flere ting som virker inn både i forhold til fjøsbygg, tilgang på fôr og tilgang på kalv.
Det er sett på to reelle fjøs som driver med oppfôring av kalv. Se Fjøs A og Fjøs B på neste side. Begge har i de senere årene har økt slaktevektene på kalv både med tanke på kalvetilgang og kvalitetstilskudd. Det er sett på om den valgte strategien har vært lønnsom.
Fortjeneste i å fôre oksene noe tyngre
Med endret kvalitetstilskudd, dagens kalvepriser og gjeldende fettrekk ser det ut til at det kan være en fortjeneste i å fôre oksene noe tyngre for å oppnå høyere klasse. Lønnsomheten vil variere noe med fôringsopplegg og fôringspris samt hvilke muligheter som ligger i bygningen i forhold til plass og dyreflyt.
Noen momenter å tenke på ved å øke vektene på oksene:
1. Hvordan er plass og bingeutforming i fjøset? Er det plass til å fôre tunge okser i dagens løsning (både i forhold til bingedybde, eteplassåpninger og liggeplass)? I tillegg vil det bli vesentlig tyngre dyr slik at glatte spaltegulv kan øke risikoen for skader når oksene blir tyngre.
2. Oksene må leveres før de er 24 måneder slik at de ikke går i kategori okse og får en dårligere pris. Regneeksemplene over legger opp til god tilvekst fra innkjøp til slakt på 1 100–1 200 gram/dag levendetilvekst.
3. Færre dyr igjennom fjøset gir mindre smittepress i de tilfeller hvor man kjøper inn kalv.
4. Andel slakt med fettrekk vil øke ved å øke vektene – hvis satser på fettrekk øker så vil lønnsomheten endre seg.
5. Fôrforbruket vil øke noe ved å øke vektene – dette vil først og fremst være i form av grovfôr. Pris og mengde grovfôr på garden vil derfor påvirke lønnsomheten.
Fjøs A
Fjøset er et tradisjonelt oksefjøs med spaltebinger og i et område uten distriktstilskudd (tabell 1).
Fjøset har ca. 220 okseplasser og har tidligere fôret fram oksene fra kjøp til slakt i en periode på 13 måneder i fjøset og snitt slaktevekt på 315 kg Antall okser levert pr. år var 203 slakt. Den nye strategien var å øke slaktevektene for å få flere slakt med kvalitetstilskudd. Snittvekt økte til 343 kg med en fremfôringstid i fjøset på 14,5 måneder.
Sett i forhold til kalv minus slakteoppgjør kommer eksemplet med høyere slaktevekter ca. 70 000 kroner bedre ut. Det er da forutsatt at det vil gå med samme mengde fôr pr. år i huset, uavhengig av slaktevekt på oksene. Hvis man beregner at det vil gå med 0,2 FEm mer pr. kg slakt i eksemplet med de tunge oksene så vil fortjenesten ligge på 43 800 kroner ved å fôre de lengre.
I tillegg reduseres smittepress i besetningen ved innkjøp av færre okser som også kan slå ut positivt på for eksempel tilveksten på oksene. I dette eksemplet er det ikke aktuelt å fôre oksene tyngre enn 350 kg, da det er et tradisjonelt spaltebingefjøs, og tyngre okser vil føre til at man må kutte ut en okse i bingen slik at lønnsomheten vil bli lavere.
315 kg |
343 kg |
|
---|---|---|
Antall slakt pr år |
203 |
182 |
Pris pr innkjøpte kalv |
5050,- |
5050,- |
Andel i O+ og bedre |
54 prosent |
67 prosent |
Andel i O |
40 prosent |
30 prosent |
Andel i O- og lavere |
6 prosent |
3 prosent |
Andel i fettgruppe 3 og høyere |
40 prosent |
54 prosent |
Snitt pris pr kg slakt (kr) |
57,87 |
58,74 |
Sum slakteoppgjør (kr) |
3 700 500 |
3 667 000,- |
Kostnad innkjøpte kalver (kr) |
1 025 150 |
919 100,- |
Sum slakt – kalv (kr) |
2 675 350 |
2 747 900,- |
Økt fôrforbruk |
12 500 FEm |
|
Fortjeneste slakt – kalv (kr) |
72 550 |
|
Økt fôrkostnad (2,30) (kr) |
28 750 |
|
Fortjeneste ved å øke slaktevektene (kr) |
43 800 |
Fjøs B
Tallefjøs med 150 plasser i område med 4,55 i distriktstilskudd (se tabell 2).
Fjøset har ca. 150 okseplasser og har tidligere fôret fram oksene fra kjøp til slakt i en periode på 16,4 måneder i fjøset og snitt slaktevekt på 336 kg Antall okser levert pr. år var 110 slakt. Målet var å øke slaktevektene for å få flere slakt med kvalitetstilskudd samtidig som det var liten tilgang på kalv. Snittvekt økte til 381 kg med en fremfôringstid i fjøset på 18,5 måneder.
Sett i forhold til kalv minus slakteoppgjør kommer eksemplet med høyere slaktevekter ca. 128 832 kroner bedre ut. Det er da forutsatt at det vil gå med samme mengde fôr pr år i huset, uavhengig av slaktevekt på oksene. Hvis man beregner at det vil gå med 0,6 FEm mer pr kg slakt i eksemplet med de tunge oksene så vil fortjenesten ligge på 77 832 kroner ved å fôre de lengre.
Også i dette eksemplet vil det ikke være behov for å kjøpe inn så mange kalver slik at smittepresset reduseres. Ved å fôre oksene opp i så høy alder som i dette eksemplet (21,5 måneder) er det viktig at man følger med så man ikke risikerer at noen passerer to år.
336 kg |
381 kg |
|
---|---|---|
Antall slakt pr år |
110 |
97 |
Pris pr innkjøpte kalv |
5050,-* |
5050,- |
Andel i O+ og bedre |
53 prosent |
84,5 prosent |
Andel i O |
40 prosent |
13,5 prosent |
Andel i O- og lavere |
7 prosent |
2 prosent |
Andel i fettgruppe 3 og høyere |
19 prosent |
35 prosent |
Snitt pris pr kg slakt (kr) |
62,94 |
64,79 |
Sum slakteoppgjør (kr) |
2 326 262 |
2 394 444 |
Kostnad innkjøpte kalver (kr) |
555 500 |
489 850 |
Sum slakt – kalv (kr) |
1 775 762 |
1 904 594 |
Økt fôrforbruk |
22 174 FEm |
|
Fortjeneste slakt – kalv (kr) |
128 832 |
|
Økt fôrkostnad (2,30) (kr) |
51 000 |
|
Fortjeneste ved å øke slaktevektene (kr) |
77 832 |
![](https://www.buskap.no/image/issue/2016/06/2016-06-019.jpg)
Med endret kvalitetstilskudd, dagens kalvepriser og gjeldende fettrekk er det penger å tjene på å fôre oksene noe tyngre for å oppnå høyere klasse.
Foto: Rasmus Lang-Ree